Sadepäivien kuluksi
- kimsir
- Viestit: 356
- Liittynyt: 19.03.2013 10:32
- Paikkakunta: Kemiönsaari
Re: Sadepäivien kuluksi
Muutan suunnitelmia verstaiden ja konehuoneen osalta veneessäni. Mielummin hyvä gasti ja rento kippari.
Olen pari kertaa ollut mukana, kun ollaan rantauduttu laituriin ilman konevoimaa, toinen oli helsingissä isoon pienvenesataamaan, pieneen lokeroon kalliiden veneiden seassa. Kippari ja veneen toinen osakas hoiti homman kevyessä tuulessa todella tyylikkäästi, jotenkin niin, että keulapurjetta käytettiin jarruna ihan lopussa. Oli todella hienoa osaamista. Sitä kohti. Pelkään vaan että säleet lentelee, kun keulasteevi tökkää laituriin liian suurella vauhdilla.
Linkittämässäsi viedeossa on kiinnostavaa kaiken ohella myös se, että kaverilla on aika pieni keulapurje käytössä ja sen skuutit näyttäis menevän vanttien sisäpuolella, siksi vastakäännökset on nopeita, kevyitä ja taitaa pysyä koko ajan sopivassa nousukulmassa, ettei laske liikaa. Vinssit on vielä näppärästi siinä salongin katolla ja isopurjeen alla mahtuu työskentelmään.
Mukavannäköistä aitoa purjetimista.
Kimmo
Olen pari kertaa ollut mukana, kun ollaan rantauduttu laituriin ilman konevoimaa, toinen oli helsingissä isoon pienvenesataamaan, pieneen lokeroon kalliiden veneiden seassa. Kippari ja veneen toinen osakas hoiti homman kevyessä tuulessa todella tyylikkäästi, jotenkin niin, että keulapurjetta käytettiin jarruna ihan lopussa. Oli todella hienoa osaamista. Sitä kohti. Pelkään vaan että säleet lentelee, kun keulasteevi tökkää laituriin liian suurella vauhdilla.
Linkittämässäsi viedeossa on kiinnostavaa kaiken ohella myös se, että kaverilla on aika pieni keulapurje käytössä ja sen skuutit näyttäis menevän vanttien sisäpuolella, siksi vastakäännökset on nopeita, kevyitä ja taitaa pysyä koko ajan sopivassa nousukulmassa, ettei laske liikaa. Vinssit on vielä näppärästi siinä salongin katolla ja isopurjeen alla mahtuu työskentelmään.
Mukavannäköistä aitoa purjetimista.
Kimmo
HELMIIDA
-
- Viestit: 1231
- Liittynyt: 11.07.2006 23:34
- Paikkakunta: Dragsfjärd
Re: Sadepäivien kuluksi
Näppärää purjehtimista. Mun tuorein kokemus tuosta puuhasta on Albin Viggenistä. Sillä sujui manööverit kätevästi, venehän on melko pieni. Luovilla kun sai oikean rytmin, niin jalustuksen ehti hoitaa ilman vinssin kampea purjeen ollessa löysänä. Opettelin myös rantautumisen ja lähdön purjeilla. Oma mökkiranta poijuineen oli kätevä paikka reenata. Siinä kun veti muutaman kierroksen, niin alkoi sujua. Satamissa ei oikein ilennyt, paitsi joskus. Kivaa hommaa. Ja kyllä purjeilla pääsee mihin vain, kunhan on sopivaa tuulivoimaa käytössä.
-
- Viestit: 2173
- Liittynyt: 12.03.2005 16:31
Re: Sadepäivien kuluksi
kimsir kirjoitti: Linkittämässäsi viedeossa on kiinnostavaa kaiken ohella myös se, että kaverilla on aika pieni keulapurje käytössä ja sen skuutit näyttäis menevän vanttien sisäpuolella, siksi vastakäännökset on nopeita, kevyitä ja taitaa pysyä koko ajan sopivassa nousukulmassa, ettei laske liikaa. Vinssit on vielä näppärästi siinä salongin katolla ja isopurjeen alla mahtuu työskentelmään.
Mukavannäköistä aitoa purjetimista.
Kimmo
Kuten kertoo, käyttää staysailia, siis taaempaa keulapurjetta, joka on keulaharuksessa.
Myös Mary III:n staysail siis fokka? on jalustettu samoin, jib on puukspröötin päässä ja jalukset menee sivuvanttien ulkopuolelta.
Tullut käytettyä samaa tekniikkaa usein kun lähtenyt poijusta ja jib auki vasta kun päässyt väljemmille vesille.
Muutaman kerran olen yrittänyt myös takaisin poijuun ilman koneavustusta, mutta ei vielä kertaakaan ole onnistunut, on aina ollut liikaa vauhtia ja kun veneen paino liki 8 tonnia, niin menee vääjäämättä ohi. Eikä ole oikein käsitystä mitenkä sitä jarruttelis purjein, lisähaasteena on soutuvene siinä poijussa jota on myös varottava, joten loppupysäytys on hoitunut koneella.
Olen nähnyt pari kertaa kun tullaan laituriin purjein, ensimmäisellä yrittämällä oli liikaa vauhtia, tilaa oli mennä ohi laiturin pään ja käännös ja uusi yritys joka onnistui.
Toisen kerran näin kun tulivat Kotkan Kaunissaareen, olisikohan jonkinnäköinen saaristoristeilijä tms, siellä ei ole tilaa ottaa uusiksi.
Se meni hienosti, nappasivat peräpoijuun kiinni jossa purjeita alas ja puoshalla vähän vauhtia loppuliukuun laituriin. Ko vene kulki purjein aivan hengettömässä tuulessa, tulivat illansuussa kun tuntui, että tuuli oli jo lakannut.
- kimsir
- Viestit: 356
- Liittynyt: 19.03.2013 10:32
- Paikkakunta: Kemiönsaari
Re: Sadepäivien kuluksi
Purjeilla "jarruttamisesta" en osaa sanoa enempää...oonkohan keksinyt ajatuksen oman mielikuvitukseni tuotteena...siis täysin mahdollista, jopa todennäköistä, sorry. Ainakin se keulapurje pudotettiin sopivalla etäisyydellä laituria lähestyttäessä vauhdin säätämiseksi sopivaksi.
Kaverilla on "Femma", jossa ei todellakaan ole moottoria ja hienosti silläkin lähdettiin ja saavuttiin laituriin, tosin, laituriin saapumisen yhteydessä tarkennuksena ja totuudenmukaisuuden nimissä, tehtiin taikatemput ja saatiin peräsinpinna poijun lenkistä läpi
. Onneksi ei ollut katsojia lähettyvillä, oli sen verran hilpeä tilanne. Siinä "Femmassa" on mela vakiovarusteena, joten sillä voi viimeistellä, jos rantautuminen ei mee ihan putkeen.
Toinen tuttu purjehti lainaveneellä (vanha saaristoristeilijä) viimekesänä ja pyrkivät Taalintehtaan laituriin ja joutuivat pörräämään muutaman rundin siinä laiturien edustalla löytääkseen paikan ja sopivan vauhdin rantautuakseen. Hyvin meni mutta kokemuksensa mukaan kukaa ei tullut jeesaamaan ja vaikutelmaksi heille jäi että ei tarvi ilman moottoria tulla yleiseen laituriin.
Mösteri vois tietää asiasta paremmin, kun on poijuun kiinnittymistä oikeen treenannut ilman koneen voimaa?
Tuli muuten mieleen, että olen kaverini kanssa saapunut Strömman kanvan tuntumassa olevaan, vanhan sahan puulaituriin ilman konevoimaa. Kevyt tuuli, iso pitkä laituri, eikä muita veneitä kilometriä lähempänä, sivukiinnitys ja vôilaa, fenderit alas ja puosuhaalla apuja, että ollaanhan tässä jo alkumetreillä tosipurjehtijoiden metodeja. Vauhdin säätämisestä siinä oli kysymys ja tietty oikeista ohjausliikkeistä.
Parikka pohti myös "Myrskylinnun" suunnittelun ja veistämisen yhteydessä moottoritonta vaihtehtoa mutta ajatteli moottorin tuomat hyödyt huomattavasti merkittävimmiksi, kuin ilman moottoria vaihtoehdossa, tämä kuriositeettina jutusteluun.
Pitää ensi kesänä hieman kokeilla ainakin lähtöjä ilman moottoria. Nyt kun on rullapurje käytettävissä, niin sillä vois yrittää säädellä myös sitä lähestymisvauhtia sopivaksi ja muutenkin ottaa rullamekanismista kaikki irti.
Kimmo
Kaverilla on "Femma", jossa ei todellakaan ole moottoria ja hienosti silläkin lähdettiin ja saavuttiin laituriin, tosin, laituriin saapumisen yhteydessä tarkennuksena ja totuudenmukaisuuden nimissä, tehtiin taikatemput ja saatiin peräsinpinna poijun lenkistä läpi
![cool 8]](./images/smilies/icon_cool.gif)
Toinen tuttu purjehti lainaveneellä (vanha saaristoristeilijä) viimekesänä ja pyrkivät Taalintehtaan laituriin ja joutuivat pörräämään muutaman rundin siinä laiturien edustalla löytääkseen paikan ja sopivan vauhdin rantautuakseen. Hyvin meni mutta kokemuksensa mukaan kukaa ei tullut jeesaamaan ja vaikutelmaksi heille jäi että ei tarvi ilman moottoria tulla yleiseen laituriin.
Mösteri vois tietää asiasta paremmin, kun on poijuun kiinnittymistä oikeen treenannut ilman koneen voimaa?
Tuli muuten mieleen, että olen kaverini kanssa saapunut Strömman kanvan tuntumassa olevaan, vanhan sahan puulaituriin ilman konevoimaa. Kevyt tuuli, iso pitkä laituri, eikä muita veneitä kilometriä lähempänä, sivukiinnitys ja vôilaa, fenderit alas ja puosuhaalla apuja, että ollaanhan tässä jo alkumetreillä tosipurjehtijoiden metodeja. Vauhdin säätämisestä siinä oli kysymys ja tietty oikeista ohjausliikkeistä.
Parikka pohti myös "Myrskylinnun" suunnittelun ja veistämisen yhteydessä moottoritonta vaihtehtoa mutta ajatteli moottorin tuomat hyödyt huomattavasti merkittävimmiksi, kuin ilman moottoria vaihtoehdossa, tämä kuriositeettina jutusteluun.
Pitää ensi kesänä hieman kokeilla ainakin lähtöjä ilman moottoria. Nyt kun on rullapurje käytettävissä, niin sillä vois yrittää säädellä myös sitä lähestymisvauhtia sopivaksi ja muutenkin ottaa rullamekanismista kaikki irti.
Kimmo
HELMIIDA
-
- Viestit: 2756
- Liittynyt: 23.04.2003 11:16
- Paikkakunta: Pori
- Viesti:
Re: Sadepäivien kuluksi
Moro
Nassikkana seilattiin mökkilaiturista Viklalla, Sulalla ja Lighningilla sujuvasti ilman moottoria. Mutta ne ovatkin kevyehköjä veneitä.
Aikanaan kun sitten ensimmäisen matkaveneen hankin oli apuperämoottori vähän pelottavakin kun siihen ei ollut tottunut. Useampia kertoja Teeminilla lähdettiin ilman konetta. Ja joskus kun kone hajos kesken lomareissun niin mentiin ja tultiin ilman konetta, mutta Teeminiakin vielä meloo kun painoa on n 1 tn.
Ottilianalla on tullut sopivissa olosuhteissa, edellyttäen että tuuli on hyvästä suunnasta, lähdettyä laiturista pelkästään purjeilla.
Kerran olen tullut laituriin purjeilla kun kone sammui lähdön jälkeen. (myöhemmin selvisi että löpö oli loppu ja löpömittari oli jumissa näyttäen 1/2 tankkia.) Sekin saapuminen oli helppo; kevyt myötätuuli, purjeet alas vähän ennen laituria ja peräpoijusta kiinni ja siitä loppujarrutus ja keulaköydet kiinni.
Mihinkään ahtaaseen yleiseen satamaan en lähtisi seikkailemaan ilman konetta kun koneellakin on joskus turhan jännää.
Nortti
Nassikkana seilattiin mökkilaiturista Viklalla, Sulalla ja Lighningilla sujuvasti ilman moottoria. Mutta ne ovatkin kevyehköjä veneitä.
Aikanaan kun sitten ensimmäisen matkaveneen hankin oli apuperämoottori vähän pelottavakin kun siihen ei ollut tottunut. Useampia kertoja Teeminilla lähdettiin ilman konetta. Ja joskus kun kone hajos kesken lomareissun niin mentiin ja tultiin ilman konetta, mutta Teeminiakin vielä meloo kun painoa on n 1 tn.
Ottilianalla on tullut sopivissa olosuhteissa, edellyttäen että tuuli on hyvästä suunnasta, lähdettyä laiturista pelkästään purjeilla.
Kerran olen tullut laituriin purjeilla kun kone sammui lähdön jälkeen. (myöhemmin selvisi että löpö oli loppu ja löpömittari oli jumissa näyttäen 1/2 tankkia.) Sekin saapuminen oli helppo; kevyt myötätuuli, purjeet alas vähän ennen laituria ja peräpoijusta kiinni ja siitä loppujarrutus ja keulaköydet kiinni.
Mihinkään ahtaaseen yleiseen satamaan en lähtisi seikkailemaan ilman konetta kun koneellakin on joskus turhan jännää.
Nortti
PS. Yllä oleva teksti on minun näkemykseni asiasta, eikä välttämättä edusta yleistä näkemystä. Sinulla on oikeus olla eri mieltä. Pidätän oikeuden muuttaa käsitystäni. Scylla Ottiliana, https://www.youtube.com/ottilianasailing
-
- Viestit: 1231
- Liittynyt: 11.07.2006 23:34
- Paikkakunta: Dragsfjärd
Re: Sadepäivien kuluksi
Hmm,
No, purjeilla rantautumisessa tai poijuun tulossa on kaksi eri tilannetta: Myötätuuli kohti rantaa, ja vastatuuli rannasta poispäin. Myötätuuli on hyvin hankala sikäli, että silloin ei ole oikeastaan mitään keinoa jarruttaa venettä. Mitä enemmän on kangasta levällään, sen paremmin mennään maihin tai laiturin venerivistöön. Jos on poiju, ja siihen saa köyden, niin isompaa venettä ei pysäytä millään, ja pienelläkin se on tuuripeliä. Ankkurin kanssa jarruttaminen voi onnistua, jos ankkuri sattuu johonkin tarttumaan. Joskus voi olla niinkin, että vene kulkee jo pelkällä rikillä liian lujaa. Näin oli kerran Turussa, kun piti päästä Hirvensalon rannan bensalaituriin.
Vasta- ja sen suuntaiset tuulet toimivat hyvin, koska vetävää voimaa eli purjetta voi päästää lepattamaan ja sitten hillitä menoa. Tosin jos tuuli on suoraan päin, niin välipysäys poijulla ei onnistu, koska venettä ei saa uudestaan enää vauhtiin ilman sortumista ja kiepausta alaspäin tuulesta. Eli sopivalla jäännösvauhdilla vaan, ja antaa purjeen lepattaa viimeiset metrit.
Jarruttaminen purjeella tarkoittaa pakkia, eli purje skuutataan tai muuten viedään tuulenpuolelle, jolloin se täyttyy väärältä puolen. Joissain tilanteissa tämä pysäyttää veneen. Kerran Hangossa joku kaveri purjehti folkkarin tolppien väliin, kiinnitti peräköydet tolppiin ja meni keulakannelle. Hän pysäytti veneen askeletäisyydelle laiturista työntämällä fokan ihan kädellä hiukan pakkiin tuulen puolelle. Ja koko operaatio tapahtui ilman yhtäkään juoksuaskelta.. se oli aika temppu.
Toinen konsti pysäyttää vene on kiepaista ruori tappiin sivulle. Melahan on melko suuri purjeveneessä, ja jos sen saa lähelle 90 asteen lapakulmaa, niin vene pysähtyy kuin seinään. Nopeasti kääntäen vene ei juurikaan ehdi kulkusuuntaansa muuttaa. Tämä toimii hyvin tolppienväliin tullessa, ja koneella tullessa tämä on vaihtoehto pakin kanssa sähläämiselle.
Purjeella rantautumisen tekee vaikeaksi se, että tilanne on vielä vähän enemmän altis yllätyksille, kuin koneella toimittaessa. Merellä tasainen tuuli voi rannassa pyöriä miten sattuu, ja tuulenpuuskia voi tulla odottamattomista suunnista. Silloin vene voi viedä vaikkapa sitten kohti sitä miljoonajahdin kylkeä. Voi käydä myös niin, että tuuli loppuu kesken juuri ennen laituria. Jahti Eugenialla meillä kävi näin Korpströmissä. Tultiin betonilaiturin viereen viime puhalluksella parilla purjeella. Keskellä yötä, niin ei ollut laiturilla ketään vastaanottamassa köyttä. Ja laiva jäi juuri ja juuri hyppyetäisyyden ulkopuolelle. Springiä lassottiin moneen kertaan pollaria kohti, vaan eipä auttanut, dieseli piti jyräyttää käyntiin. Koko päivä oli purjehdittu Degerbystä saakka koneeseen koskematta.
Laiturista lähteminen käy niin veneellä kuin laivallakin, jos tuuli puhaltaa laiturista poispäin, ja alapuolella ei ole liian lähellä mitään mihin paatti kolisee jos vauhtia ei saada riittävästi. Tällöin nostetaan haluttu purje, muutetaan springi siten, että se tulee veneeseen tolpan ympäri vetämällä. Sitten vaan ylimääräiset köydet irti ja kaikki kyytiin. Kun veto on hyvä, niin springi sisään ja menoksi.
Kannattaa harjoitella tällaiset operaatiot jossain missä ei ole muita veneitä eikä yleisöäkään. Ja tiuhassa satamassa kannattaa suosiolla jättää käyttämättä.. Mutta kyllähän se oma vene on hyvä hallita näinkin, ettei koe merihätää jos moottori ei käy tai köysi jumittaa potkurin.
No, purjeilla rantautumisessa tai poijuun tulossa on kaksi eri tilannetta: Myötätuuli kohti rantaa, ja vastatuuli rannasta poispäin. Myötätuuli on hyvin hankala sikäli, että silloin ei ole oikeastaan mitään keinoa jarruttaa venettä. Mitä enemmän on kangasta levällään, sen paremmin mennään maihin tai laiturin venerivistöön. Jos on poiju, ja siihen saa köyden, niin isompaa venettä ei pysäytä millään, ja pienelläkin se on tuuripeliä. Ankkurin kanssa jarruttaminen voi onnistua, jos ankkuri sattuu johonkin tarttumaan. Joskus voi olla niinkin, että vene kulkee jo pelkällä rikillä liian lujaa. Näin oli kerran Turussa, kun piti päästä Hirvensalon rannan bensalaituriin.
Vasta- ja sen suuntaiset tuulet toimivat hyvin, koska vetävää voimaa eli purjetta voi päästää lepattamaan ja sitten hillitä menoa. Tosin jos tuuli on suoraan päin, niin välipysäys poijulla ei onnistu, koska venettä ei saa uudestaan enää vauhtiin ilman sortumista ja kiepausta alaspäin tuulesta. Eli sopivalla jäännösvauhdilla vaan, ja antaa purjeen lepattaa viimeiset metrit.
Jarruttaminen purjeella tarkoittaa pakkia, eli purje skuutataan tai muuten viedään tuulenpuolelle, jolloin se täyttyy väärältä puolen. Joissain tilanteissa tämä pysäyttää veneen. Kerran Hangossa joku kaveri purjehti folkkarin tolppien väliin, kiinnitti peräköydet tolppiin ja meni keulakannelle. Hän pysäytti veneen askeletäisyydelle laiturista työntämällä fokan ihan kädellä hiukan pakkiin tuulen puolelle. Ja koko operaatio tapahtui ilman yhtäkään juoksuaskelta.. se oli aika temppu.
Toinen konsti pysäyttää vene on kiepaista ruori tappiin sivulle. Melahan on melko suuri purjeveneessä, ja jos sen saa lähelle 90 asteen lapakulmaa, niin vene pysähtyy kuin seinään. Nopeasti kääntäen vene ei juurikaan ehdi kulkusuuntaansa muuttaa. Tämä toimii hyvin tolppienväliin tullessa, ja koneella tullessa tämä on vaihtoehto pakin kanssa sähläämiselle.
Purjeella rantautumisen tekee vaikeaksi se, että tilanne on vielä vähän enemmän altis yllätyksille, kuin koneella toimittaessa. Merellä tasainen tuuli voi rannassa pyöriä miten sattuu, ja tuulenpuuskia voi tulla odottamattomista suunnista. Silloin vene voi viedä vaikkapa sitten kohti sitä miljoonajahdin kylkeä. Voi käydä myös niin, että tuuli loppuu kesken juuri ennen laituria. Jahti Eugenialla meillä kävi näin Korpströmissä. Tultiin betonilaiturin viereen viime puhalluksella parilla purjeella. Keskellä yötä, niin ei ollut laiturilla ketään vastaanottamassa köyttä. Ja laiva jäi juuri ja juuri hyppyetäisyyden ulkopuolelle. Springiä lassottiin moneen kertaan pollaria kohti, vaan eipä auttanut, dieseli piti jyräyttää käyntiin. Koko päivä oli purjehdittu Degerbystä saakka koneeseen koskematta.
Laiturista lähteminen käy niin veneellä kuin laivallakin, jos tuuli puhaltaa laiturista poispäin, ja alapuolella ei ole liian lähellä mitään mihin paatti kolisee jos vauhtia ei saada riittävästi. Tällöin nostetaan haluttu purje, muutetaan springi siten, että se tulee veneeseen tolpan ympäri vetämällä. Sitten vaan ylimääräiset köydet irti ja kaikki kyytiin. Kun veto on hyvä, niin springi sisään ja menoksi.
Kannattaa harjoitella tällaiset operaatiot jossain missä ei ole muita veneitä eikä yleisöäkään. Ja tiuhassa satamassa kannattaa suosiolla jättää käyttämättä.. Mutta kyllähän se oma vene on hyvä hallita näinkin, ettei koe merihätää jos moottori ei käy tai köysi jumittaa potkurin.
- kimsir
- Viestit: 356
- Liittynyt: 19.03.2013 10:32
- Paikkakunta: Kemiönsaari
Re: Sadepäivien kuluksi
Hyviä pointteja.
En ihan väärässä purjeella jarruttamisen suhteen sitten ollutkaan? Jotain mainitsemisesi mukaista päässä pyöri ja muistaakseni juuri tuulen puolelle purjetta vietiin ja hiljennettiin siten vauhtia, kun lähestyttiin laituria. Onks siinä hieman sama periaate, kun purjevene asetetaan piihin?
Aika paljon pitäis päästä treenaamaan noit menetelmiä, jotta varmuutta veneen hallitsemiseksi alkais kertymään. PItää toi lapajarrutus testata ensimmäisenä opillisena keinona vauhdin hiljentämiseksi. Scyllissa takastaagit hieman hankaloittaa nopeaa peräsimen kääntöä, kun pinna pitää nostaa hieman pystyasentoon, koska staagit on edessä ja vasta sen jälkeen pääsee taittamaan peräsimen ääri asentoon, mutta onnistunee, kun hieman treenaa.
Kimmo
En ihan väärässä purjeella jarruttamisen suhteen sitten ollutkaan? Jotain mainitsemisesi mukaista päässä pyöri ja muistaakseni juuri tuulen puolelle purjetta vietiin ja hiljennettiin siten vauhtia, kun lähestyttiin laituria. Onks siinä hieman sama periaate, kun purjevene asetetaan piihin?
Aika paljon pitäis päästä treenaamaan noit menetelmiä, jotta varmuutta veneen hallitsemiseksi alkais kertymään. PItää toi lapajarrutus testata ensimmäisenä opillisena keinona vauhdin hiljentämiseksi. Scyllissa takastaagit hieman hankaloittaa nopeaa peräsimen kääntöä, kun pinna pitää nostaa hieman pystyasentoon, koska staagit on edessä ja vasta sen jälkeen pääsee taittamaan peräsimen ääri asentoon, mutta onnistunee, kun hieman treenaa.
Kimmo
HELMIIDA
-
- Viestit: 1231
- Liittynyt: 11.07.2006 23:34
- Paikkakunta: Dragsfjärd
Re: Sadepäivien kuluksi
Moi,
Joo periaate on sama, mihin piihin asettaminenkin osittain perustuu. Ja peräsinjarrutusta kannattaa sitten kokeilla ensimmäisen kerran aivan olemattomassa vauhdissa... Tosin Scyllan lapa on iso ja tasapainottamaton, joten paremmassa vauhdissa sitä ei varmana saa edes poikittain. Eli ei tuollakaan venettä mistään solmujen vauhdista pysäytetä, vaan siitä mikä on sama, tai vähän enemmän kuin käsinpysäytettävä vauhti.
Joo periaate on sama, mihin piihin asettaminenkin osittain perustuu. Ja peräsinjarrutusta kannattaa sitten kokeilla ensimmäisen kerran aivan olemattomassa vauhdissa... Tosin Scyllan lapa on iso ja tasapainottamaton, joten paremmassa vauhdissa sitä ei varmana saa edes poikittain. Eli ei tuollakaan venettä mistään solmujen vauhdista pysäytetä, vaan siitä mikä on sama, tai vähän enemmän kuin käsinpysäytettävä vauhti.
-
- Viestit: 2173
- Liittynyt: 12.03.2005 16:31
Re: Sadepäivien kuluksi
Minun veneen poiju on niin suojaisassa paikassa, että siihen vallitseva tuuli on yleensä niin heikko ettei se tunnu jarruttavan juurikaan vaikka mennään viimeiset lähes 50m vastatuuleen, se massan hitaus on suurta. Tuntuu että vaikkei vauhtia ole paljoakaan, niin sitten poijun luona ei arvaa tarttua kiinni ettei mikään hajoa.
Lähtö on helpohkoa, kuten videossa, odotan että vene kääntyillessään on oikealla halssilla ja päästän irti poijusta isopurje nostettuna, sen jälkeen nostan fokan jolloin veto paranee.
Joskus lähtenyt myös maatuulella jolloin perä on menosuuntaan, siinä käyttänyt fokka pakittamiseen, ison jalus löysällä ja fokka pakittamaan, niin kääntyy melkein paikallaan.
Lähtö on helpohkoa, kuten videossa, odotan että vene kääntyillessään on oikealla halssilla ja päästän irti poijusta isopurje nostettuna, sen jälkeen nostan fokan jolloin veto paranee.
Joskus lähtenyt myös maatuulella jolloin perä on menosuuntaan, siinä käyttänyt fokka pakittamiseen, ison jalus löysällä ja fokka pakittamaan, niin kääntyy melkein paikallaan.
-
- Viestit: 2173
- Liittynyt: 12.03.2005 16:31
Re: Sadepäivien kuluksi
Tämä kuuluisi osioon kätevät emännät;
http://boatmutts.ca/
mutta laitoin tähän, hyvin rakennettu sivusto, mielenkiintoinen ja opettavakin jos aikoo rakentaa teräksestä!
Katso päivämääriä, ison veneen rakennus vie aikaa vaikka on kaksi tekijää.
http://boatmutts.ca/
mutta laitoin tähän, hyvin rakennettu sivusto, mielenkiintoinen ja opettavakin jos aikoo rakentaa teräksestä!
Katso päivämääriä, ison veneen rakennus vie aikaa vaikka on kaksi tekijää.
-
- Viestit: 2173
- Liittynyt: 12.03.2005 16:31
Re: Sadepäivien kuluksi
Kyllä minä mieleni pahoitin, on tullut tehtyä turhaa hommaa, veneen voi näköjään tehdä sahapintaisesta laudasta, on turhaa höylätä;
https://www.youtube.com/watch?v=fqCZ2v36MVc
Näillä mestareilla on Vendia venelaudan näköistä tosi tuhtia materiaalia;
https://www.youtube.com/watch?v=XDUIf7IG2BU
https://www.youtube.com/watch?v=fqCZ2v36MVc
Näillä mestareilla on Vendia venelaudan näköistä tosi tuhtia materiaalia;
https://www.youtube.com/watch?v=XDUIf7IG2BU
-
- Viestit: 2173
- Liittynyt: 12.03.2005 16:31
Re: Sadepäivien kuluksi
On mukavaa kun saldo riittää!
https://www.youtube.com/watch?v=oqaSWjtF8PI
https://www.youtube.com/watch?v=oqaSWjtF8PI
-
- Viestit: 2173
- Liittynyt: 12.03.2005 16:31
Re: Sadepäivien kuluksi
Osaavan tekijän työ näyttää tosi helpolta, etenkin kun on kunnolliset työkalut!
13 min paikkeilla "tarkan markan" niksi.
https://www.youtube.com/watch?v=YgWlPRMRM3E
13 min paikkeilla "tarkan markan" niksi.
https://www.youtube.com/watch?v=YgWlPRMRM3E
-
- Viestit: 2173
- Liittynyt: 12.03.2005 16:31
Re: Sadepäivien kuluksi
Mukava, jonkin verran opettavakin 15-osainen sarja;
https://www.youtube.com/watch?v=gSIgTriW-ws
https://www.youtube.com/watch?v=gSIgTriW-ws
-
- Viestit: 2173
- Liittynyt: 12.03.2005 16:31